ÉVFORDULÓ SOROZAT
Cini 100
![Cini 100](http://forumhungaricum.hu/wp-content/uploads/2021/06/vf-26-253-1280x720.jpg)
Pálffy Lajos - 2021. június 1. 10:47
Szokták mondani, hogy nem esik messze az alma a fájától, és hát Karinthy Ferenc esetében nagyon is igaz ez. Neki ráadásul egy meglehetősen „nagy fa” jutott, hiszen apának ott volt neki a „nyugatos” Karinthy Frigyes, a budapesti társasági élet és éjszaka ismert alakja, az Így írtok ti és a Tanár úr kérem írója.
Mondhatnánk azt is, hogy a bizonyos látószögből zseniális apának ugyanígy zseniális fia született, hiszen tényleg nem esett messze az alma a fájától, a száz esztendeje született Karinthy Ferencből is termékeny, jegyzett író lett. Aki apjához hasonlóan nagy volt az elbeszélésben, novellában, a karikatúrában, és még sok minden másban, például az élni tudásban. Talán ez utóbbi miatt sem atyjánál, sem pedig nála nem született meg az a legalább egy „nagyregény”, amire mondjuk az inkább költő Kosztolányi azért fordított időt. A két (három, ha Mártont is nézzük) Karinthy viszont élni tudott, de azt nagyon. Apjával ellentétben, aki a matematika és a bölcsészkar mellett belevágott a sebészetbe is, Ferenc diplomát, sőt nyelvészeti doktorátust is szerzett, s 17 évesen, apja halála után családfő is lett, igaz, e lehetetlen küldetés abszolválásához (családi élményeit a Szellemidézés című művében írja meg 1946-ban) azért ott volt egy kis boltocska, melynek bevétele átsegítette a családot a nehéz napokon. Mert mindig is nagy lábon éltek, talán nagyobbon is, mint azt tehették volna.
![](http://forumhungaricum.hu/wp-content/uploads/2021/06/ker-118.jpg)
„Cini”, ahogy mi megismerhettük, a Nyugat nagyjaival (a már említett Kosztolányi mellett Móricz, Devecseri Gábor és még sokan mások) egy légtérben nőtt fel, és hát 1943-ban meg is jelent első, jól fogadott regénye, a Don Juan éjszakája. Igaz, apja már 16 évesen elismert sci-fi író volt, de azért ez sem egy késői jelentkezés. Nem az, már ha azt is nézzük, hogy a diplomázás után ösztöndíjas volt több európai országban, ráadásul pedig az FTC vízilabda csapatának hátvédjeként is számon tartották. Hogy vízben mekkora ász volt, azt nem lehet már tudni, de a szíve az bizton zöld és fehér volt, tíz esztendeig a Fradi vizes szakosztályát is vezette. A pólósok pedig köztudottan nem vetik meg a testi élvezeteket, és hát ebben Cini sem különbözött nagyon tőlük. Sőt, az alkohollal való gyakori találkozásai élete végére, alkonyára egészen besűrűsödtek.
![](http://forumhungaricum.hu/wp-content/uploads/2021/06/134488-irodalmi-fottr-1024x710.jpg)
Hogy aztán mennyire volt elkötelezett az ötvenes években, azt azért jelzi, hogy 1951 és 1953 között a Szabad Népet erősítette, igaz, a Magyar Nemzetbe is írt. Aztán ő is papírra vetette azokat a termelési regényeket (Kőművesek, Útközben, Írások az épülő országról). Főműve, a Budapesti tavasz (1955) sem azért hozta meg neki még ezen esztendőben a Kossuth-díjat, mert az apja által is vallott polgári éthoszt magasztalta volna egekig benne. A Máriássy Félix által megfilmesített regény inkább a túlélésről és a szerelemről szólt. Mégpedig saját élményeken alapulva, hiszen Cini 1944-45-ben a behívó elől Budapesten bujkált, miközben, ahogy a filmben is, a nyilasok üldözték az így döntőket. A következő nagy cezúra, 1956 majd az 1982-ben megjelenő Budapesti ősz című regényében jelenik meg. A hatvanas években viszont utazhat, a nemzetközi írószövetség égisze alatt hónapokat tölt, előad és alkot Nyugaton. De ír sok színdarabot és fordít is (Machiavelli, Moliére), s budapesti és vidéki színházak dramaturgja. Hogy aztán Itália kék egének szerelmeseként Leányfaluban kössön ki végleg. 70 évesen halt meg, aki tényleg akarja tudni, milyen ember volt, és a kort is megismerné, 1967 és 1991 között vezetett naplójából mindezekről sokat megtudhat.
Borító: Igazán otthon volt a fehér asztalnál – jobbra, Boross Péter és Krúdy Zsuzsanna társaságában (Magyar Kereskedelmi és Vendéglátóipari Múzeum CC BY-NC-ND)